Hej. Velkommen til min svampeverden.
Jeg er ved -
- at genopbygge lidt ressourcer til mine svamplinger.
De er så absorberende!
Hvad skal vi gøre?
Vær hilset, velkommen til.
Jeg hedder Bill Nye, og jeg vil redde verden.
I 1965 -
- var min familie og jeg til verdensudstilling i New York, New York, -
- en så dejlig by, at de navngav den to gange.
De Forenede Nationer havde en tavle, -
- der viste det samlede antal mennesker i verden.
Og vi gik kun lige glip af... Den stod og klikkede.
Vi gik glip af skiftet -
- fra 2.999.999.999 mennesker på Jorden -
- til tre milliarder mennesker.
Men i dag er det ikke tre milliarder, -
- men næsten syv en halv milliard mennesker.
Så i løbet af min levetid er det mere end fordoblet.
Væsentligt mere end fordoblet.
Lige nu har vi syv en halv milliard, -
- og når det her program, som I nu ser, er forbi, -
- vil der være 4.000 til.
Og ved udgangen af næste uge fra når I ser det, -
- vil der være en lille million til.
Fra dette afsnit til om en uge fra nu.
Forbløffende. Og selvfølgelig forbruger alle de mennesker -
- en masse af jordens ressourcer.
Hvilket får mange af os til at... flippe ud!
Nu skal vi tilbage til... svampemenneskene.
Svampemenneskene repræsenterer verdens befolkning.
De marcherer ned ad livets transportbånd, -
- og som så mange af os forbruger de af verdens ressourcer, -
- hvilket repræsenteres af denne begrænsede mængde vand her i børnepoolen.
Så jeg repræsenterer nu livets naturlige processer, -
- klemmer svampemenneskene tørre og får dem tilbage på livets transportbånd.
Men jeg vil øge kompleksiteten lidt, -
- for vi er kloge.
Vi finder hele tiden nye måder at strække vores ressourcer på -
- for at brødføde flere og flere mennesker.
Vi formår at dyrke mere mad på mindre areal.
Vi udvikler vedvarende energiformer.
Ikke dermed sagt, at vi ikke har problemer. Dem har vi, folkens.
Næsten en milliard af os er underernærede.
Vi kan producere mad nok til alle, men er ikke gode til at distribuere den.
Det sidder fast visse steder -
- og kommer ikke ud til dem, der behøver det.
Og vi har -
- svampefabrikker og svampebygninger.
Op i røven med de erhvervs-svampesvin.
Vi kan nok blive enige om, at vi skal gøre mere med mindre.
Og vi må blive bedre til at distribuere mad.
Og bøvlet ligger i, -
- at befolkning ikke kun handler om babyer.
Hvis man er ligesom mig, -
- så er man gammel og bliver ældre.
Og det gavner ikke.
Det er fordi, folk lever længere -
- og for første gang i historien, -
- findes der lande, hvor der er flere ældre mennesker end unge.
Men hvem skal sørge for de ældre, når de går på pension, -
- efter, lad os sige, 17 succesrige sæsoner af deres banebrydende Netflix-serie?
17 sæsoner.
Jeg er sikker på, at jeres stigende befolkningstilvækst -
- plages af mange andre vanskelige spørgsmål.
Vores behandling af miljøet, -
- hvordan vores økonomier vokser, -
- folk, der migrerer, kvinders rettigheder, adgang til sundhedspleje -
- og præstention... Prævention.
Det mente jeg. Ikke præstention.
"Prævention."
Og selv ordet "overbefolkning" er ikke så som så.
Når vi bruger det ord, hvem er så helt præcist "over"?
Det er jo ikke mig.
Jeg er ikke overbefolkningsproblemet.
Det er de andre.
Men jeg skal bare lige have en pause, det er det hele.
BILL VIL HAVE EN PAUSE
Sig, hvad du virkelig synes, Bill.
Sagen er...
Min mor var, skal jeg tilstå, -
- rigtig god til gåder.
Og hun blev hyret af den amerikanske flåde -
- til at arbejde på Enigma-koden, -
- en berygtet kode fra 2. verdenskrig.
Senere fik hun både kandidatgrad og doktorgrad, -
- fordi hun mente, at kvinder godt kan finde ud af matematik.
At kvinder kan alt.
Kvinder er... mennesker med hjerner.
Jeg var der ikke selv, men familiemyten lyder, at min oldemor, -
- min fars bedstemor, -
- ikke deltog i fødslen af sit første barnebarn, -
- hvilket var meget traditionelt dengang.
I stedet deltog hun i marchen for kvinders stemmeret -
- i Washington DC, hvor vi voksede op.
Og det siges, at min mor -
- kastede sin BH på bålet i marchen for kønsligestilling.
Ligestillingsmarchen... Jeg var der ikke. Var ikke vidne til hændelsen.
Men det er familiemyten. Hør her.
Halvdelen af alle mennesker i verden er piger og kvinder.
Så lad halvdelen af forskere og ingeniører være piger og kvinder.
Så får vi dobbelt så mange hjerner til at løse problemer, -
- og de vil nok løse de problemer på nye måder.
Og hvad mere er, -
- når kvinder er ved magten, uanset hvor de så end er, -
- i USA, i Nordamerika, i i-landene, -
- udviklingslandene, fjerntliggende steder, overfyldte steder, -
- når kvinder er ved magten, når kvinder får uddannelse, -
- så får de færre børn.
Og børnene får en højere livskvalitet, -
- fordi de har flere ressourcer til at dele ud af til de færre børn.
Det er ikke raket-kirurgi. Det er fysik.
Tak, folkens.
Håndtering af overbefolkning er et globalt anliggende.
Så vi sendte vores korrespondent Emily Calandrelli ud -
- for med egne øjne at se det an i landet Indien.
Der er 1,3 milliarder mennesker i nutidens Indien, -
- herunder over 650 millioner kvinder.
Forbavsende er det, at under en fjerdedel af de kvinder er i job.
Tænk engang. Under 25 procent.
Min mor måtte ikke studere over et bestemt klassetrin, fordi hun var pige.
SYSTEMTEKNIKER
Samfundsforskere mener, at der er en direkte sammenhæng -
- mellem overbefolkning -
- og mangel på uddannelse og jobbeskæftigelse til kvinder.
Tror du, din mors generation havde andre muligheder, end du havde?
Jeg vil snarere sige, at de ingen muligheder havde.
Forandring er på vej.
Og den finder sted lige her -
- i Indiens tech-gigant Infosys' kompleks.
Den forandring møder ind hver morgen -
- i form af 68.000 kvindelige ansatte, -
- en hel tredjedel af selskabets arbejdsstyrke.
MEDSTIFTER, INFOSYS
Meget tidligt indså vi, at software-industrien -
- havde en overvægt af mænd, -
- og vi mente, at for at være et ægte demokratisk og inklusivt selskab, -
- var det afgørende med flere kvinder i arbejde.
Hvad med din egen familie?
Min kone er en meget stærk kvinde.
Du ville nok hellere interviewe hende end mig.
Og hun har været journalist.
Hun er nu filantrop.
Så hun er virkelig...
Hun er noget helt for sig.
Det er denne lighedstankegang, der førte til ansættelsen af denne kvinde, -
- en af toplederne i Infosys.
CHEFKONSULENT, VIDENSLEDELSE
Kønsrollerne er meget adskilte her.
Og det er nok ekstremt nemt for kvinder -
- at vælge at være en meget aktiv husmor.
Var det den fremtid, du så for dig selv?
Forestillede du dig at have både familie og karriere?
Ærligt talt nej.
Men undervejs, når jeg var i tvivl om arbejdet eller hjemmet, -
- og hvordan jeg kom videre, så gav Infosys mig muligheden.
For Infosys og for Indien -
- er det de muligheder, der skaber en anden fremtid.
Min mor finder sig selv i mig.
Hun mærker alle de knuste drømme, hun ikke kunne udleve, -
- som opfyldes af mig.
Hun er virkelig stolt af mig.
At få en uddannelse betyder, at folk planlægger deres familie, -
- og det er virkelig godt, fordi de så tænker over -
- overbefolkning og det problem, det forårsager på Jorden.
Jeg synes, at uddannelse er en rigtig god løsning.
Ja.
Hun var så sød. Så sød.
- Og hun vandt dit hjerte. - Ja, uden tvivl.
Jeg hører ting om Indien. Deres befolkning er stigende.
- Ja. - Hvor meget taler folk om det?
De ved, at det er et dårligt rygte om Indien, og det kan de ikke lide.
Så selskaber som Infosys investerer i kvinder, -
- som har den her så interessante og utilsigtede bivirkning, -
- at kvinder får færre børn.
Undersøgelser viser, -
- at med mere uddannelse til kvinder -
- får kvinder ofte færre børn i gennemsnit.
Men de får stadig børn, ikke?
Jo, de får børn. Men når man uddanner kvinder, -
- bliver de mere bevidste om ting såsom svangerskabsforebyggende metoder, -
- og når de får en karriere, -
- stifter de ofte familie senere i livet.
Og på grund af sådan noget som biologi, får de typisk færre børn.
Men det, jeg bedst kunne lide ved Infosys, som er enestående for deres firma, -
- er, at de har 16 ugers betalt barselsorlov.
De har betalt fædreorlov og betalt orlov til adoptivforældre.
Det er retningslinjer, der er uhørte i USA, -
- som er det eneste i-land i hele verden uden betalt barselsorlov.
- Du er slet ikke oppe at køre over det. - Det er jo vanvittigt.
Man rejser om på den anden side af kloden til Bangalore -
- og ser firmaer med progressive retningslinjer for kvinder.
Og jeg tænker: "Det har de ikke hjemme i USA."
Tror du, at det vil komme hertil?
Noget pres fra udviklingslandene til industrilandene?
Det må det med tiden. Kvinder vil ikke affinde sig med det ret meget længere.
Kvinder i USA.
Lande som Kina og Rusland og Albanien og Serbien, -
- de har alle betalt barselsorlov.
- USA må bare se at følge med. - Det er bare det, du vil sige.
- Det er bare det. - Tak. Godt klaret.
- Tak. - Spræng rammerne.
Emily Calandrelli.
Befolkningsproblematikken er kompleks, -
- men så er det kun godt, at vi har et ekspertpanel til at løse det.
Vær hilset, vær hilset.
Vi har med os dr. Rachel Snow, leder af befolkningsudviklingsrådet -
- i FN's Befolkningsfond UNFPA.
Vi har også dr. Travis Rieder, -
- etiker på Berman-instituttet ved Johns Hopkins-universitetet.
Min far er tidligere elev.
Og dr. Nerys Benfield, direktør for familieplanlægning ved...
- Udtalen? Montefiore Medical Center? - Ja. Sådan.
Og lektor ved Albert Einstein College of Medicine.
Tusind tak, fordi I gad komme.
Så... Hvad bør vi gøre?
Jo... Som læge og specialist indenfor familieplanlægning, -
- så mener jeg, at adgang til sundhedsydelser er utrolig vigtig, -
- og adgang til familieplanlægning.
I det pragtfulde indslag talte I om, -
- at uddannelse af kvinder gør, at de får færre børn.
Det sker jo ikke ved et trylleslag.
- Enten dyrker kvinder mindre sex, eller... - Det håber jeg ikke passer.
Eller... Ja!
Eller de anvender prævention, når de dyrker sex.
Og jeg mener, at prævention er redskabet til -
- at få virkeliggjort alle de ting.
Så prævention, kunne det kaldes en ressource?
- Det vil jeg mene. - Hvad ressourcer bør vi fokusere på?
Jeg går op i rent vand og vedvarende og pålidelig strøm, adgang til Internet...
De er vigtige, men vi har brug for retfærdighed -
- og brug for uddannelse.
Hvordan kan vi indføre eller eksportere eller oprette retfærdighed?
God sundhedspleje, gode uddannelsessystemer, -
- styrkelse af kvinder, familieplanlægning.
De skaber alt det positive og multiplikations-effekterne.
Familieplanlægning er ikke omkostningsrigt, vel?
Nej, bestemt ikke. Jeg synes, det er -
- en af de mest omkostningseffektive interventioner,
- vi har indenfor sundhedspleje. - Præcis.
Det er omkostningsbesparende, en meget sjælden ting for et sundhedsbudget.
Hvad mener du er den vigtigste begrænsede ressource?
Du nævner mad og vand, men der er en mere, -
- som vi af og til glemmer, når vi snakker befolkning, -
- og som du nok også vil komme ind på i det her program, -
- og det er atmosfærens evne til at optage vores drivhusgasser -
- uden at påvirke klimaet alt for voldsomt.
Det meste af mit arbejde går på, -
- om vi kan anskue befolkning som en variabel, der kan tages fat på -
- for at afbøde og tilpasse sig klimaforandringerne.
Så det, du mener, er, -
- hvis jeg forstår dig ret, at statistikken, eller befolkningsantallet i rå cifre -
- påvirker klimaet.
Befolkningerne er en primær drivkraft bag klimaforandring.
Rachel skrev en meget vigtig rapport, der omtaler dette.
Som del af klimaforandringerne er der den enkelte udleder, -
- og vi er mange, der foretager udledningen.
Så de grupper med den højeste fertilitetsrate, såsom i Niger, -
- foretager næsten ingen udledning.
De brænder lidt trækul nu og da.
Den gennemsnitlige nigerer udleder 0,1 ton kuldioxid årligt.
- Og hvad er tallet for amerikaneren? - Det klarede jeg med morgenkaffen.
- Seksten ton er snittet... - Så 160 gange mere?
- Ja. - Ja. Lige præcis.
Så vores to børn er langt mere problematiske.
Nigerernes gennemsnit på syv børn er ikke problemet,
- hvad angår klimaforandringer. - Så burde vi have retningslinjer, -
- der straffer folk for at have ekstra børn i i-landene?
Jeg mener, at vi i det mindste bør overveje det.
Det er det samme som at sige "gør det."
Noget, vi kunne gøre, som er noget mindre politisk ladet, -
- er at anspore vores kultur og vore normer til at ændre sig.
Jeg stejler overfor tanken om, at vi overhovedet -
- tilskynder til færre eller flere børn.
Det handler om retfærdighed. Om menneskerettigheder.
Vi gør tydeligt opmærksom på, at folk bør få det antal børn, de ønsker, -
- hvornår de får børn, og hvis...
Nogle familier har fem eller seks børn. Det er helt fint.
- Lad mig spørge... - Men de fleste ender med færre.
Men når man taler om straffe, hvem ender man så med at straffe?
Selv i et velhavende land som USA -
- har vi prøvet det før.
Og dem, der ender med at blive straffet, er de fattige kvinder,
- minoritets- og handicappede kvinder. - Hvordan straffet?
Der har været tvungen sterilisering, -
- det var lovligt i USA helt op til 70'erne.
Så vi har -
- ikke nødvendigvis baseret det på retfærdighed før i tiden.
Befolkningsundersøgelser er ofte baseret på kvinder.
De handler om kvinder, der får børn.
Er der aspekter af befolkninger -
- befolkninger og ressourcer, der bliver overset, som har at gøre med mænd?
Helt sikkert. Jeg tror, der er to aspekter i det.
For det først har mænd færre svangerskabsforebyggende muligheder, -
- hvilket begrænser deres evne til at engagere sig i den beslutning.
Det er enten kondomer eller sterilisering.
Mere har mænd egentlig ikke.
Selv om der arbejdes meget på -
- nye smagsvarianter til den værktøjskasse, -
- som mænd kan gøre brug af.
- Så bliv på kanalen. - Ja.
Fortsæt bare.
Og noget andet er, -
- at kvinderne har livmoderen. Det er hovedsagen.
Så at give kvinder kapaciteten -
- til at kontrollere deres formering er det første nødvendige skridt.
Hovedsagen er, at når man styrker kvinder, -
- så træffer folk pludselig bedre valg.
Når kvinder uddannes, er deres børn sundere, -
- og hele familien er sundere.
Manden er også sundere.
Så der ligger noget særligt i at bemyndige og uddanne kvinder.
Det gør der, ja.
Og det er godt for en bæredygtig udvikling.
Har I hver især en mening om den ideelle menneskebefolkning på Jorden?
Ikke mig, men jeg er klar til at bo på Mars.
Jeg er med på den.
Nej, jeg tager det, som det kommer.
Jeg er ikke bekymret over tallene.
Jeg mener ikke, at det er noget, vi skal bekymre os om.
Det, vi bør bekymre os om, er, om vi skaber en retfærdig verden -
- for mange mennesker til at skabe og innovere.
- Så tror jeg, vi klarer den. - Så redder vi verden.
- Tusind tak skal I have. - Så redder vi verden.
Og... Vi spekulerede på, hvad mænd kan gøre for at påvirke befolkningerne.
Så vi sendte vores korrespondent Joanna Hausmann i felten.
Tyr til den. Du kan godt.
- Sådan. - Benene en smule ind til højre.
Hej, Bill, jeg står her på en minigolfbane -
- for at tale med par, jeg ikke kender, om prævention til mænd.
En forfærdelig vittighed, undskyld.
Så dårlig.
Hej med jer. Så for...
Hej, jeg kommer fra Bill Nyes program, -
- jeg er ikke en "skør person".
Jeg ved, det er underligt som første spørgsmål til jer, -
- men hvilken prævention anvender I?
- Er det et snydespørgsmål? - Nej, det er seriøst ment.
Præservativer eller...?
- Prævention. Svangerskabsforebyggelse. - Så der ikke kommer babyer.
Man kontrollerer antallet af fødsler.
- Ærligt talt? - Gerne ærlighed.
Jeg trækker mig bare ud.
Den er ikke helt idiotsikker.
Jeg har en fantastisk afvikling.
- Jeg tager p-piller. - Hver dag? Er det irriterende?
Nej, jeg tager da min proteinshake hver dag.
Det er vist ikke det samme.
Jeg har implantatet i min arm. Det er cool. Vil du mærke?
- Ja. - Lige der.
Tøs, altså. Jeg kan mærke det.
- Ja. - Jeg har en spiral i min livmoder.
Den må du ikke mærke.
Hvad nu, hvis jeg sagde, at der er et nyt slags system, -
- hvor der sprøjtes en creme ind i...?
- I hende? - I dig.
Det lyder ret voldsomt.
Og det gør din sæd ufrugtbar.
- Lyder det som noget for dig? - Ja.
Hvordan får man det?
Der er lidt kirurgi. Kan du ikke lide det?
- Nej, det kan jeg ikke. - Det er et mindre indgreb end
- at føde et barn, men... - Okay.
Ja. Der er en anden mulighed.
Sammenlignelig med p-pillen. Testosteronniveauet ville dale.
- Dale? - Det kan dæmpe sexlysten.
Det er ikke godt.
- Får man som fyr humørsvingninger? - Ja.
Jeg er vist allerede humørsyg nok.
- Er der varige bivirkninger? - Ja, der er blodpropper, -
- du tager måske på i vægt, der er en chance for kræft...
Det er så det samme som med prævention til kvinder.
Det anede jeg ikke.
Anede du ikke det? Okay.
- Ikke godt. - Ja.
- Og så er der sædkontakten. - Den har jeg har hørt om.
Hvor de kommer et implantat ind i kroppen på en, -
- som tænder og slukker for sæden.
- Vildt, hva'? - Du ville få en robotpenis.
Sluk så for det kræ.
- Jeg tager gerne en robotpenis. - Så progressivt af dig.
- Bare super. - Tak.
Det er lidt en lettelse at vide, at ansvaret
- ikke kun behøver være kvindens. - Ja.
Død over sæd.
Joanna, det var så sejt.
Det var interessant.
- Er det, hvad du kalder det? - "Interessant" er nok ordet for det.
Hvordan fik du de mennesker til at tale så åbenhjertigt -
- om noget, der er... så personligt?
- Jeg... - Du er en charmetrold.
Det hjalp nok, at jeg snublede.
De tænkte nok: "Hende her er lidt spøjs.
Hende kan vi godt snakke med."
Jeg tror også, at kvinder er ret vant til at snakke om den slags ting.
Så jeg gik til pigerne først. Jeg så på hende, a la:
"Prævention, ikke?" Og de ville sige: "Totalt, min tøs."
Men fyrene ville bare... begynde at trække sig væk fra samtalen.
Men jeg trækker dem ind igen.
- Det gjorde du. De blev hevet ind. - Trukket ind.
- Ja. Og tampet. - Hevet, trukket.
- Det hele. - Og hvordan virker vasalgel?
- "Vasalgel?" Ja. - Vasalgel.
Vasalgel fungerer på følgende måde:
Det, de gør er, at de sprøjter en creme ind i en kanal, så sæden...
- Nå, så noget i sædlederen? - I sædlederen, præcis.
- Det er et lille indgreb med noget derind. - Ja, det er en lillebitte nål.
Og det kan omstødes fuldstændigt.
Hvis man siger "Jeg vil gerne have et barn i morgen", kan man bare...
Det er lige præcis sådan, det lyder.
- Ja. - Og så fjerner man cremen.
- Så fjerner man den bare. - Er cremen en prop eller et spermicid?
Det er en prop. Ja.
- Så sæden bliver absorberet? - Tilbage i kroppen.
Ligesom med ventilen, eller hvis mænd får vasektomi.
Præcis.
- Er det her tegnsprog for "vasektomi"? - Det kan det være. Mange tak.
- Selv tak. - Det er et godt indslag.
- Tak. - "Slag" er nok det rette udtryk.
Joanna Hausmann, mine damer og herrer.
Gid jeg kunne stå her til sidst i programmet og sige:
"Eureka! Vi har regnet det ud."
"Løsningen på befolkningstilvæksten er... lidt færre svampemennesker."
Eller noget.
Men så nemt er det ikke. Der er meget at overveje.
Lidt ligesom at finde på en videnskabelig metafor.
Det virker enkelt nok, og så -
- seks uger senere har man kun... svampemennesker.
Seriøst? Var svampemennesker det bedste, I kunne finde på?
Men én ting er sikkert, vi får ikke en ny planet.
Så vi må finde ud af det her.
Jeg har bedt et par medlemmer af publikum om hjælp.
Hej, publikumsmedlemmer.
Tak for at sidde tålmodigt og vente, mens jeg knævrede løs.
Lige nu har alle et sted at sidde, -
- men der er flere på vej.
Se nu her.
Ikke nok plads lige nu.
Vi behøver flere stole.
Ingeniører, kan I hjælpe os?
Mennesker har i fortiden løst problemer som dette.
Vi behøvede mere plads i vores byer og byggede skyskrabere.
Vi måtte have vand til flere mennesker og byggede akvædukter.
Vores gader blev beskidte og stinkende, og vi byggede kloakker.
I alle disse tilfælde gik ingeniører i kødet på en vanskelig situation.
Ikke ilde.
Nu er der plads til alle. Medmindre -
- der kommer endnu flere mennesker!
Det burde jeg måske have forudset.
Ingeniører, det her er et problem, vi står overfor i dag.
Vi har mange mennesker, begrænsede ressourcer -
- og skal sørge for, at alle får nok.
Så vi må innovere og finde løsninger, som ingen har drømt om endnu.
Det er ret fint. Det har jeg end ikke drømt om endnu.
Tag for jer, folkens.
Øl er også en ressource.
En vigtig en.
Vi kan godt det her. Vi skal bare være kreative.
Vi må bruge vores ressourcer med omtanke, vi er nødt til at dele.
Del jeres bil, del jeres mad.
Men del ikke billeder af din mad, for folk er ligeglade, okay?
Med andre ord -
- vær nu ikke en stor, egoistisk svamp!
Ja. Vær ikke som fyren her. Eller tøsen.
Svampe har intet køn.
Men bliv ved med at arbejde sammen for at redde verden!
- Ja! - Ja! Flot klaret.
Giv lyd! Ja!
Tekster af: C. H. Engelbrecht